החלמה משבץ מוחי עלולה להיות ארוכה ואינטנסיבית. ניתן לעבור את השיקום בבית חולים ייעודי, וניתן לעבור אותו בבית. הנגשת הבית היא צעד חיוני ומשמעותי בסיוע להחלמה ולשיקום. מה נחוץ ואילו פתרונות קיימים?
החלמה משבץ מוחי
כשמדובר בשבץ מוחי, החשש המרכזי הוא מפני נזק נוירולוגי שהתהווה במהלכו ובשעות שלאחריו. אמנם נזק נוירולוגי הוא מצב בלתי הפיך,
שעלול לגרום לפגיעה תפקודית עד כדי נכות, אולם בעזרת טיפול שיקומי ניתן לחזור לשגרה ולהתגבר על הנזק הנוירולוגי. למשל, ללכת באופן עצמאי, עם או בלי עזרי הליכה, כגון רולטור או הליכון.
שיקום הוא תהליך שמותאם באופן אישי על פי הפגיעה הנוירולוגית ומידת הנזק שגרמה. כך גם תהליך הנגשת הבית. לכל אחד ואחת שנפגעו משבץ מוחי ישנם צרכים ייחודים, כדי לשוב ולתפקד באופן עצמאי.
לכן, הצעד הראשון בהנגשת הבית, במידה שמחליטים על שיקום ביתי, הוא לקבל ייעוץ על ידי יועצ.ת הנגשה מנוסה. ובפרט משום שיש לקחת בחשבון שהנזק שנגרם עלול ללוות שנים ארוכות.
בפגישה הראשונה עם יועצ.ת הנגשה, תבוצע הערכה מהן הפעולות בהן יש למשתקם.ת משבץ מוחי קושי לבצע, וממה היא או הוא נמנעים בגלל הפגיעה. למשל, להשתמש בחדרי השירותים, במטבח או באמבטיה.
לחזק את הצד שנפגע, להקל על הצד שלא
אמנם במהלך השיקום יבוצעו תרגילים וטיפולים שנועדו לחזק את פלג הגוף שנחלש, אך עם זאת, למען העצמאות והניידות, ההנגשה תבוצע באופן שיקל על הצד שלא נפגע.
זאת משום שעיקרה של ההנגשה היא לתת את הפתרון האופטימלי כדי לעודד פעילות ביחד עם המגבלות שנכפו על מי שמתמודד.ת עם נזק נווירולוגי.
אם, למשל, נפגע פלג הגוף הימני, ונגרם שיתוק מלא או חלקי, יהיה צורך להנגיש הבית או להתקין מעקות כך שיקל להשתמש בהן ביד שמאל, שלא נפגעה.
גם מבחינת שימוש באביזרים, המומחה להנגשה ת.ימליץ על כאלה שמעודדים פעולה, כגון שימוש בהליכון במקום בכסא גלגלים, טיפוס במדרגות, במידת האפשר,
במקום במעלון או במעלית. לכן, כשמדובר באדם מבוגר מאד, ההמלצה תהיה שונה מההמלצה עבור אדם צעיר, יחסית. זאת מתוך התחשבות בפעילות השיקומית שקבעו אנשי המקצוע ובעצה אחת איתם.ן, על מנת שיסייעו וידגישו את התכנית הטיפולית.
סוגייות נוספות שייבחנו הן:
• התקנת דלתות הזזה, כדי להקל על מעבר של כסא גלגלים, הליכון או רולטור ועל הפתיחה ביד אחת בלבד
• התקנת ברזים שניתן להשתמש בהם בקלות, לעומת ברזים שיש לסובב
• שינוי של מיקום הברזים ביחס לכיור, כדי להקל את השימוש בהם ביד הפעילה
• התקנת ידית בשירותים, ביחס לאסלה, כדי לסייע בישיבה ובהתרוממות ממנה, וללא צורך בעזרה
• מיקום המיטה הזוגית, כך שניתן יהיה להגיע אליה בקלות ובנוחות, או הפרדת המיטה הזוגית לשתי יחידות ובמידת הצורך, להפריד את חדרי השינה.
במקרים מסויימים, יומלץ על שינויים מבניים בבית או בדירה. למשל: לשנות את ייעוד החדרים הקודם על מנת להקים חדר שינה גדול יותר.
כמו כן, במקרים רבים יש צורך בשינוי של המבנה על מנת להתאים חדר למטפל.ת סיעודי.ת, קרוב לחדרו.ה של המטופל.ת כך שניתן יהיה להיכנס גם באמצע הלילה,
מבלי להפריע את שנתם של שאר בני הבית.
אילו שינויים ניתן לבצע כך שיתאימו לכל בני הבית
במטבח, למשל, מטופל או מטופלת בכסא גלגלים, זקוק.ה למשטחי עבודה, לכיורים, לכיריים או לידיות בגובה שונה משל אדם הניצב על שתי רגליו. לכן, יש צורך להתייחס לשינויים במטבח
באופן שיתאימו לכל בני המשפחה. בתחום זה, יש להעריך מהם גובה הכיור, הידיות, משטחי העבודה, ידית המקרר או פינת הקפה והאוכל וכדומה שצריך להנמיך או להגביה.
כמו כן, ישנם פתרונות יצירתיים נוספים שניתן להתאים בכל חלקי הבית, כגון משטחים שניתן להעלות ולהוריד באופן ידני או אלקטרוני, מפסקי חשמל נוחים ללחיצה, מדפים נשלפים לצד המיטה,
פתיחת חלונות בצורה קלה ובטוחה, דלתות שנפתחות אוטומטית על ידי חיישן, ופתרונות “חכמים” להדלקת דוד חשמל, מנורות, כפתור מצוקה ועוד.
לסיכום:
הנגשת הבית תורמת באופן משמעותי לאיכות החיים של כל בני הבית, לא כל שכן למי שמשתקם.ת לאחר אירוע מוחי. לכן, השינויים המתבקשים מותאמים לא רק מבחינת נוחות השימוש,
אלא מתחשבים גם במראה ובעיצוב של הבית, כדי לשפר את האווירה, לייצר סביבת מגורים נעימה, ולא, חלילה, כזו המשדרת חולי ומצוקה.
מחקרים מראים, שהשיקום הביתי ביחד עם שינויים והתאמות תורמים לאיכות החיים ולתוחלת החיים.